Eva Kalandříková, Zámek Hrubšice, Sály v západním křídle, Renesanční a manýristické štukatérství v Čechách a na Moravě (online databáze), https://stuky.upce.cz/node/598, vyhledáno 24. 8. 2024. |
Zámek Hrubšice, Sály v západním křídle(č. 598) |
---|
Klenební obrazce z plochých rámů; lunety s vytaženými hřebínky |
Památkově chráněno, č. úskp: 15182/7-713, Památkový katalog |
Vlastník: soukromý |
Umístění |
---|
Klenby sálů v západním křídle |
Anotace |
---|
Zámek v Hrubšicích je poměrně dobře dochovaným příkladem menší renesanční venkovské šlechtické rezidence. V 70. letech 20. století byl rekonstruován; aktuální stav štukových kleneb z doby kolem roku 1600, které se nacházely v patře západního křídla a jsou zdokumentovány fotografiemi ze 60. let v archivu NPÚ, není vzhledem k nepřístupnosti objektu znám. |
Abstract |
---|
The chateau in Hrubšice is a relatively well preserved example of a small Renaissance residence. It was reconstructed in the 1970s; the current condition of the stucco vaults from around 1600, which were located on the floor of the west wing, is unknown due to the inaccessibility of the building. The vaults are documented by photographs from the 1960s in the archives of the National Heritage Institute. |
Kraj | Okres | Obec |
---|---|---|
Jihomoravský | Brno-venkov | Ivančice |
Ulice, čp/č. o. | Kat. území / č. parcely |
---|---|
Hrubšice 14 | Hrubšice/1 |
Slovní datace | Vročení | Podložení datace prameny |
---|---|---|
Kolem roku 1600 | 1600 |
Charakter díla |
---|
dekorativní›geometrický |
Uměleckohistorický popis |
---|
Dnes čtyřkřídlá (původně trojkřídlá – jižní křídlo bylo založeno až v 18. století; východní křídlo bylo navíc původně přízemní) jednotraktová budova s dochovanými renesančními kamenickými detaily na portálech a s patrovými arkádami v nádvoří severního a východního křídla, součást komplexu hospodářských staveb (mlýn, pivovar), sloužila jako sídlo správce statků. Nejstarší dochované části zámku v Hrubšicích, dnes místní části Ivančic, pocházejí zřejmě z poloviny 15. století, převážná část však až z druhé poloviny století následujícího, kdy byla ves připojena k moravskokrumlovskému dominiu pánů z Lipé. Podstatné prvky – portály, klenby v patře, arkády – vznikly na konci 16. století, případně až v době po roce 1600 (Samek 1994, s. 599). Zámek byl poškozen v roce 1842 během požáru obce, opravován v 18. i 19. století, k novodobé rekonstrukci došlo na základě projektu z r. 1972. Aktuálně je budova v soukromém vlastnictví a nepřístupná, štukovou výzdobu dokumentují pouze fotografie NPÚ z 60. let 20. století. Vidíme na nich mj. klenby dvou sálů, kde „mají lunety zkosené hrany překryty plochými maltovými pásy; ty vytvářejí na klenební ploše rámové obrazce“. V souladu s uvedeným Samkovým popisem (1994, s. 600) se jedná zřejmě o nárožní místnosti prvního patra západního křídla (jedna s hvězdicovitě koncipovaným klenebním dekorem bez konzol, druhá s ústředním polygonem – čtvercem? – s konzolami). Vedle západního křídla – jemuž má uprostřed vévodit "rozlehlý sál zaklenutý lunetami s hranami vytaženými do hřebínků; klenební patky dosedají na maltové florentské konzoly" (ibidem) – je v patře zaklenuta už jen část křídla severního, v jehož ose je zasazen hlavní portál se znakem pánů z Lipé (v západním křídle jsou situovány další dva menší vstupy); v přízemí se nacházejí jednoduché klenby valené, či valené s výsečemi. |
Technika štuku |
---|
Tažené štukové profilace |
Povrchové úpravy |
---|
monochromie |
Původnost |
---|
Nelze posoudit |
Literatura |
---|
Jaroslav Heider – Vladimír Tkáč, Hrady, zámky, tvrze a další turistické zajímavosti, Díl III, Jižní Morava 1, Opava 2015. J. Čechová, Hrubšice 1225–1992, Hrubšice 1992. Bohumil Samek, Umělecké památky Moravy a Slezska, svazek 1, A/I, Praha 1994, s. 599–600. |
Zámek Hrubšice obsahuje tato díla: