Veronika Řezníčková, Kostel sv. Vavřince - Sobotín, Loď a presbytář, Renesanční a manýristické štukatérství v Čechách a na Moravě (online databáze), https://stuky.upce.cz/node/781, vyhledáno 24. 8. 2024. |
Kostel sv. Vavřince - Sobotín, Loď a presbytář(č. 781) |
---|
geometrická štuková klenba |
Památkově chráněno, č. úskp: 34950/8-1122, Památkový katalog |
Vlastník: Římskokatolická farnost Sobotín, čp. 99, 788 16 Sobotín |
Umístění |
---|
klenba lodi a presbytáře |
Anotace |
---|
Sobotínský kostel sv. Vavřince nechal na místě starší luterské modlitebny postavit Jan ml. ze Žerotína v rozmezí let 1605–1608. Jedná se o příklad sálové stavby zdobené štukovým kazetováním, přičemž jako stavební mistr je zde doložen Antonio Thoma. |
Kraj | Okres | Obec |
---|---|---|
Olomoucký | Šumperk | Sobotín |
Slovní datace | Vročení | Podložení datace prameny |
---|---|---|
kolem roku 1605 | 1605 to 1608 |
Jméno autora (autorů) / určení uměleckého okruhu: |
---|
Antonio Thoma |
Charakter díla |
---|
dekorativní›geometrický |
Uměleckohistorický popis |
---|
Sobotínský kostel sv. Vavřince nechal na místě starší luterské modlitebny postavit Jan ml. ze Žerotína. Jako rok výstavby se často uvádí rok 1605 (Březina 1932, s. 371 - Mikuláštík 2000, s. 18), v pamětní knize se ovšem uvádí, že základní kámen byl položen až 3. dubna 1607 (Doubravský, on-line). Téhož roku byl také zaklenut presbytář a drobnější stavební úkony byly dokončeny až v březnu 1608 (Polách 1995, s. 101). K sobotínskému kostelu se dochovaly stavební účty, podle nichž bylo vyplaceno 400 tolarů stavebnímu mistru Antoniu Thomovi/Domovi a jeho spolupracovníkovi Andreasi Wartovi, u nichž se předpokládá účast na dalších žerotínských stavbách (Polách 1995, s. 101). Jedná se o podélnou jednolodní stavbu sálové dispozice s trojbokým závěrem. Oproti jiným protestantským sakrálním stavbám zde není oběžná tribuna. V původním vzezření však není vyloučena přítomnost menší dřevěné tribuny, jež mohla být snesena při pozdějších úpravách (Nováková 1975, s. 62). Presbytář není architektonicky odsazen, nýbrž jen vizuálně oddělen odlišným klenebním vzorcem a zvenčí zesíleným pilířem. K severní straně presbytáře přiléhá pravoúhlá sakristie s panskou oratoří v patře a celému jednolodí pak předstupuje vstupní věž s předsíní. Při jižní straně lodi se pak nachází vestavěný boční vchod. Prostor je zaklenut valenou klenbou s výsečemi pokrytou geometrickou štukaturou. Líc klenby kostelní lodi zdobí obdélný rám se dvěma řadami oktogonálních kazet čtvrcených řeckým křížem. Prostor presbytáře je vizuálně vymezen klenebním pasem a odlišnou formou štukatury. Stále se zde jedná o dvě řady oktogonálních kazet stejné velikosti, ovšem místo řeckých křížů sestávají ze čtyř hexagonů. Tyto serlianské kazety jsou velmi časté zejména v severní Itálii (např. Palazzo del Te v Mantově, Odeo Cornaro v Padově). Plochu trojbokých nestyčných výsečí a meziokenních cviklů dále vyplňují trojúhelníkové štukové rámy. |
Technika štuku |
---|
tažený profil |
Povrchové úpravy |
---|
polychromie (stávající stav) |
Původnost |
---|
Původní stav s druhotnými zásahy |
Použité dokumentační techniky | |
---|---|
|
Jiné metody vizuálního průzkumu: UVRFC, IRRFC |
Literatura |
---|
Jan Březina, Vlastivěda moravská: Šumperský okres, Staroměstský okres, Vízmberský okres, Brno 1932, s. 371–375. Stanislav Hošek, Pár poznámek k historii sobotínské farnosti, Podesní, č. 20, 2016, s. 15–19. Miroslav Mikuláštík, Sobotín – 650 let, 1350–2000, Sobotín 2000. Miroslava Nováková, Shodné renesanční stavby v podhůří Jeseníků, Časopis slezského muzea, řada historická XXIV, 1975, s. 60–63. Drahomír Polách, Bludov, místo posledního odpočinku Karla staršího z Žerotína, (Karel a jeho losinsko-vízmberští (bludovští) příbuzní), Bludov 1993. Drahomír Polách, Farní kostel v Branné na Šumpersku. Historie, popis a autorské určení jeho vnitřního vybavení, Památkový ústav v Olomouci, Výroční zpráva 1993, Olomouc 1994, s. 123–136. |
Kostel sv. Vavřince - Sobotín obsahuje tato díla: