Vladislava Říhová, Michaela Rýdlová, Lucie Bartůňková, zámek Hranice, Štuky ve vrcholu klenebních polí arkád 1. patra, Renesanční a manýristické štukatérství v Čechách a na Moravě (online databáze), https://stuky.upce.cz/node/999, vyhledáno 24. 8. 2024. |
zámek Hranice, Štuky ve vrcholu klenebních polí arkád 1. patra(č. 999) |
---|
dekorativní výzdoba vrcholových partií sledu kleneb |
Památkově chráněno, č. úskp: 41768/8-435, Památkový katalog |
Vlastník: Město Hranice, Pernštejnské náměstí 1, Hranice I-Město, 75301 Hranice |
Umístění |
---|
arkády prvního patra |
Anotace |
---|
Zámek v Hranicích byl stavěn v několika renesančních etapách. Výrazné rozšíření objektu realizoval nejspíše na počátku 17. století Zdeněk Žampach z Potenštejna. V přízemí a prvním patře reprezentativního vstupního jižního křídla se zachovalo několik prostor s geometrickou a bohatou ornamentální štukovou výzdobou. Ta je kladena do objednavatelského okruhu dalšího držitele Hranic Václava Mola z Modřelic, který vlastnil hranické panství mezi lety 1612–1621. |
Abstract |
---|
The castle in Hranice was built in several Renaissance stages. A significant extension of the building was probably realized at the beginning of the 17th century by Zdeněk Žampach of Potenštejn. Several rooms with geometric and rich ornamental stucco decoration have been preserved on the ground floor and the first floor of the representative entrance south wing. It belongs to the group of commisions of another Hranice owner Václav Mol of Modřelice, who owned the Hranice estate between 1612 and 1621. |
Kraj | Okres | Obec |
---|---|---|
Olomoucký | Přerov | Hranice |
Ulice, čp/č. o. | Kat. území / č. parcely |
---|---|
Pernštejnské náměstí 1 | Hranice/3/1 |
Slovní datace | Vročení | Podložení datace prameny |
---|---|---|
druhé desetiletí 17. století | 1612 to 1620 |
Charakter díla |
---|
dekorativní›vegetabilní, dekorativní›ornamentální |
Uměleckohistorický popis |
---|
Čtyřkřídlý renesanční zámek v Hranicích byl stavěn v několika etapách na místě středověkého hradu. V severní partii městského jádra byl organismus zámecké budovy navázán na hospodářské zázemí. Renesanční objekt realizoval Jan Kropáč z Nevědomí (kamenné prvky výzdoby byly datovány rokem 1562). Jeho dcera Anna († asi 1585) s manžely Janem z Kunovic (†1579) a Janem ml. ze Žerotína († asi 1585) ve stavbě pravděpodobně nepokračovali, stejně jako se nedá stavební aktivita očekávat za poručníků jejich dvou nezletilých dětí. Až vnuk Jana Kropáče Jan Jetřich z Kunovic, který v roce 1588 už právoplatně nakládá se svým dědictvím, mohl začít zámek přebudovávat - v roce 1592 mu jeho sestra Anna předala svůj díl Hranic, v letech 1596-1598 je ve městě často doložen i se svou manželkou Mandalenou z Hardeku. V roce 1600 ale postoupil celé panství výměnou svému švagrovi Zdeňku Žampachovi z Potenštejna, Anninu manželovi. Právě Žampachovi je přičítána výrazná stavební aktivita, která doplnila tříkřídlou renesanční dispozici o čtvrté dvoulodní severní křídlo. Tato hypotéza souvisí s jedinou zachovanou datací - korouhvičkou datující zřejmě nástavbu věže z roku 1604, zároveň se vdovec Žampach v lednu tohoto roku oženil a korouhvička tak nese zkratku jeho jména a jména jeho nové ženy Kateřiny z Gutštejna. V roce 1609 manželé Hranice prodali spekulantovi Karlu Pergarovi z Pergu a po třech letech v jeho rukách statek získal rytíř Václava Mol z Modřelic. Ten se snad vzápětí pustil do hospodářské stabilizace panství, nových podnikatelských aktivit a také do výraznější úpravy objektu (adaptace vstupního portálu) s níž s největší pravděpodobností souvisela i výzdoba interiérů zámecké budovy štukaturami. Můžeme předpokládat, že budování náročného renesančního sídla souviselo s Molovými společenskými ambicemi, v roce 1612 totiž požádal o přijetí do panského stavu, které mu bylo po průtazích potvrzeno až roku 1618. O statek Hranice přišel při konfiskaci po roce 1621. Štuky se zachovaly v přízemí a prvním patře reprezentativního vstupního jižního křídla. Arkádové nádvoří bylo budováno ve více renesančních fázích. Jeho výsledná podoba je však nejspíše dílem počátku 17. století. Podstatným zásahem do organismu budovy bylo vybudování severního komunikačního sálového křídla, které uzavřelo dvůr směrem k pivovaru. Arkády jsou zaklenuty valenými klenbami se styčnými trojbokými lunetami. Ve vrcholu klenebních polí jsou na místě svorníku osazeny vysoce plastické lví hlavičky, které rámují kartuše stylizovaného vegetabilního dekoru (až beschlagwerku) provedené ve vyřezávaném štuku. Ploché pásky kontrastují se strukturovaným (pravděpodobně vypichovaným) pozadím. Pro štukovou výzdobu hranických prostor existuje blízké srovnání, které definovala už Milada Lejsková - Matyášová, je jím dekorace zámku Ladislava Velena ze Žerotína vystavěného v roce 1606 v Tatenicích. Nenacházíme ale žádné konkrétní otisky forem, které by obě skupiny (tatenickou a hranickou) dílensky propojovaly. Vazba tak zůstává jen ve shodných kompozicích dekoru. Hranické realizace jsou navíc opatřeny mnohem bohatší strukturou prořezávaného štuku, můžeme je tedy považovat za mladší. |
Technika štuku |
---|
vytlačovaný a modelovaný štuk |
Materiálová skladba štuku |
---|
Materiál štukatur je pravděpodobně obdobný ostatním zkoumaným dílům hranického souboru (viz např. místnost 214). Podklad ve všech místnostech, kde byly odebrány vzorky, tvoří shodně vápenný štuk s křemičitým pískem. Pojivem je bílé vzdušné vápno s nízkým obsahem hydraulických příměsí. Povrch štuku je hladký, ne však kletovaný. Povrchové nátěry byly naneseny na krátce vyzrálý povrch. |
Povrchové úpravy |
---|
monochromie (stávající stav) |
Popis povrchových úprav |
---|
monochromní bílý nátěr |
Původnost |
---|
Původní stav s druhotnými zásahy |
Historické zásahy / opravy |
---|
Štukatury sálů zámku byly restaurovány v letech 1943-1944, není však doloženo, že by práce probíhaly i na štukaturách v arkádách. Rekonstrukce zámecké budovy zahrnující mj. nové nátěry byla provedena v letech 1997/1998. |
Zjištěný stav zachování |
---|
dobrý (po restaurování) |
Použité dokumentační techniky | |
---|---|
|
|
Literatura |
---|
Ladislav Hosák – Bohumír Indra – Marie Jašková, Hranice. Dějiny města I. Od nejstarších dob do války třicetileté, Hranice 1969. |
Prameny |
---|
NPÚ ÚOP Olomouc NPÚ ÚOP Brno NPÚ, Generální ředitelství Praha Zemský archiv Opava, pobočka Olomouc, Státní okresní archív Přerov Archiv Fakulty restaurování Univerzity Pardubice diplomové a závěrečné práce: |
zámek Hranice obsahuje tato díla: