Josef Faltičko, Městský dům čp. 39 - Krnov, místnosti v přízemí, Renesanční a manýristické štukatérství v Čechách a na Moravě (online databáze), https://stuky.upce.cz/node/963, vyhledáno 24. 8. 2024. |
Městský dům čp. 39 - Krnov, místnosti v přízemí(č. 963) |
---|
Památkově chráněno, č. úskp: 39389/8-31, Památkový katalog |
Umístění |
---|
vstupní a nádvorní místnost v přízemí |
Anotace |
---|
Renesanční měšťanský dům byl upravován na sklonku 18. století, dále po roce 1910 a následně v 80. letech 20. století prošel rekonstrukcí. Štuková dekorace kleneb v přízemí má podobu rámů s motivem pletence a prvků ve formě beschlagwerku a rozvilin. |
Abstract |
---|
The renaissance burgher's house was modified at the end of the 18th century, then after 1910 and then in the 1980s it was reconstructed. The renaissance stucco decoration of the vaulting on the ground floor has the form of frames with a braid motif and floral elements and beschlagwerk. |
Kraj | Okres | Obec |
---|---|---|
Moravskoslezský | Bruntál | Krnov |
Ulice, čp/č. o. | Kat. území / č. parcely |
---|---|
Hlavní náměstí 39/4 | Krnov-Horní Předměstí/81/1 |
Slovní datace | Vročení | Podložení datace prameny |
---|---|---|
70. až 80. léta 16. století (?) | 1570 to 1589 |
Charakter díla |
---|
dekorativní›vegetabilní, dekorativní›zoomorfní, dekorativní›ornamentální |
Uměleckohistorický popis |
---|
Měšťanský dům čp. 39 na krnovském Hlavním náměstí vznikl v období renesance spojením dvou stavebních parcel. Jednalo se původně o patrový dům, který byl ve druhé polovině 19. století navýšen o další podlaží (Samek 1999, s. 206). Hloubkově orientovaný západní trakt domu je členěn dvojicí místností s široce valenou klenbou. Klenba vstupní místnosti disponuje šesticí protilehlých trojbokých výsečí a segmentovým pasem v zadní části prostory. Kvůli druhotné vestavbě výkladce v průčelí byla část klenby snesena. Za klenebním pasem se nachází novodobá prosklená příčka s dveřmi, které odtud zpřístupňují nádvorní místnost. Konstrukční řešení její klenby se od první prostory odlišuje akorát použitím koutových výsečí. Jedna z nich – v čele místnosti – se opírá o zmiňovaný pas, což dokládá, že již v období renesance byly tyto dvě prostory děleny příčkou, která byla až později částečně vybourána a nahrazena prosklenou stěnou. Klenební výseče jsou akcentovány hřebínkovým lemem, jenž dělí i plochu mezi výsečemi a v centrální části klenby utváří podélné pole definované hroty výsečí. Právě mezi jejich hroty je tato ústřední plocha dělena na menší segmenty, lemované jemným pletencem a v jejich středu se nachází menší obdélná zrcadla zdobená pobíjeným ornamentem či rozvilinami. V průčelní místnosti je těchto polí pět, přičemž to nejjižnější bylo zkráceno během druhotných úprav. Zatímco ornamentika nádvorní místnosti a severní části průčelní místnosti připomíná autentickou renesanční výzdobu, dekory při průčelí se svým tvaroslovím zdají být mladší, a lze je tedy spojovat s úpravami interiérů souvisejícími s vestavbou výkladce (Haničák 2015, s. 134). Podle Haničáka jsou z hlediska původnosti problematické také detaily reliéfu lvích hlaviček, ukotvených v místech styku hrotů výsečí s ústředním rámem (Haničák 2015, s. 135). V nádvorní místnosti žebra vybíhají z římsových konzol profilovaných oblounem. Haničák na základě fotodokumentace stavebních úprav ze 70. let 20. století zjistil, že podobné konzoly se nacházely rovněž v sousední místnosti. Některé z konzol byly doplněny o štukové štítky, tvarově blízké výzdobě dalšího krnovského domu – čp. 47. Tyto drobné dekorace jsou však v současné době překryty novodobým táflováním obvodových stěn, a tak je není možné detailněji prozkoumat (Haničák 2015, s. 135).
|
Technika štuku |
---|
hřebínky, profilace |
Povrchové úpravy |
---|
monochromie |
Původnost |
---|
Rekonstruováno |
Historické zásahy / opravy |
---|
V rámci rekonstrukce v 70. letech 20. století byly upraveny konzoly. |
Literatura |
---|
Ondřej Haničák, Renesanční domy moravsko-slezského pomezí: příspěvek k poznání typologie a formálních aspektů měšťanské obytné architektury 16. a 17. století, Opava 2015, s. 120, 132–136. Bohumil Samek, Umělecké památky Moravy a Slezska 2, J–N, Praha 1999, s. 206. |
Městský dům čp. 39 - Krnov obsahuje tato díla: