Zuzana Křenková, Zámek Klášterec nad Ohří, Místnost M05, Renesanční a manýristické štukatérství v Čechách a na Moravě (online databáze), https://stuky.upce.cz/node/914, vyhledáno 24. 8. 2024. |
Zámek Klášterec nad Ohří, Místnost M05(č. 914) |
---|
dekorativní štuková výzdoba klenby prostoru jihovýchodního křídla |
Památkově chráněno, č. úskp: 42131/5-547, Památkový katalog |
Vlastník: Město Klášterec nad Ohří, nám. Dr. Eduarda Beneše 85, 431 51 Klášterec nad Ohří |
Umístění |
---|
místnost M05 v západním nároží jihovýchodního traktu |
Anotace |
---|
Čtyřkřídlý dvoupodlažní zámek byl vybudován na místě staršího sídla Kryštofem s Fictumu. Stavba, realizovaná od rou 1590, se protáhla až do druhého desetiletí 17. století. V přízemí jihovýchodního křídla zámku byly v rámci poslední etapy výstavby realizovány reprezentační prostory zdobené náročnou štukovou dekorací. Štukatury v sedmi místnostech traktu provedla dílna, která byla činná i na několika jiných stavbách regionu. Doložena je zhruba ve stejné době na další Fictumovské stavbě zámku v Prunéřově a na zámcích ve Vičicích a Ahníkově. Jednotnou dílenskou příslušnost jednoznačně potvrzují formy pro provedení dekorativních, ale i složitých zoomorfních a figurálních štukatur, které se opakují napříč všemi jmenovanými objekty. |
Kraj | Okres | Obec |
---|---|---|
Ústecký | Chomutov | Klášterec nad Ohří |
Ulice, čp/č. o. | Kat. území / č. parcely |
---|---|
Chomutovská 1 | Klášterec nad Ohří/1 |
Slovní datace | Vročení | Podložení datace prameny |
---|---|---|
kolem roku 1610 (doplňky z 20. století) (?) (?) | 1610 to 1620 |
Charakter díla |
---|
dekorativní›geometrický, dekorativní›vegetabilní |
Uměleckohistorický popis |
---|
První panské sídlo na místě dnešního zámku v Klášterci nad Ohří vzniklo asi mezi rokem 1514, kdy klášterecké zboží získal Volf Dětřich Fictum, a rokem 1538, kterým je datována jeho poslední vůle, v níž odkazuje „dům“ v Klášterci své manželce Markétě ze Rzavého. Skromný objekt, ze kterého se v dnešní stavbě nejspíše mnoho nezachovalo, byl výrazněji přestavěn po smrti Markéty, kdy se ujali majetku její synové Lev a Opl. Dům byl asi v 60. letech 16. století přeměněn na tvrz, kterou doplnilo opevnění. V této etapě vzniklo asi severozápadní průčelní křídlo stavby, které se napojilo na staré panské stavení na severovýchodě. Stavba byla patrová, její fasády zdobily renesanční sgrafitové rustiky. Po smrti Lva z Fictumu v roce 1577 tvrz získali jeho mladší synové Kryštof a Bohuslav Felix, kteří se v roce 1590 o majetek podělili. Klášterec získal Kryštof, který okamžitě přistoupil k velké přestavbě sídla. Výstavba proběhla zřejmě ve dvou navazujících etapách (Vlček – Novosadová 1988). Nejprve bylo přestavěno severovýchodní křídlo s věží a snad byla zahájena i výstavba protilehlého jihozápadního křídla. Ta však byla dokončena až v druhé etapě spolu s jihovýchodním traktem obráceným k Ohři. Druhá stavební fáze byla zahájena na počátku 17. století a nejspíše se protáhla až do druhého desetiletí 17. století. Do roku 1620 se budova rozrostla na čtyřkřídlý dvoupodlažní renesanční zámek. V přízemí posledního budovaného křídla při řece byly v rámci této periody realizovány reprezentační prostory zdobené náročnou štukovou dekorací. Štukatury v objektu realizovala dílna, která byla činná i na několika jiných stavbách regionu. Doložena je zhruba ve stejné době na další Fictumovské stavbě zámku v Prunéřově a na zámcích ve Vičicích a Ahníkově. Jednotnou dílenskou příslušnost jednoznačně potvrzují formy pro provedení dekorativních, ale i složitých zoomorfních a figurálních štukatur, které se opakují napříč všemi jmenovanými objekty. Po porážce stavovského povstání byl Klášterecký zámek konfiskován a získali jej Thunové. Za Michala Osvalda Thuna po polovině 17. století došlo k významné proměně renesančního sídla ve výstavný barokní zámek s komponovanou zahradou. Stavba znovu výrazně změnila svou podobu po polovině 19. století, kdy byla v exteriéru i interiéru neogoticky upravena. Lze předpokládat, že byly opakovaně opravovány i renesanční štukatury. Doloženy jsou zásahy realizované v roce 1921 a znovu na počátku 50. let 20. století provedené pod dohledem Národní kulturní komise. Štukový dekor se v interiéru zámku zachoval v sedmi prostorách přízemí jihovýchodního křídla. Křídlo je ve střední části se vstupem dvoutraktové. Na vstupní partii navazují po stranách jednotraktové díly dispozice, nároží křídla jsou pak znovu dvoutraktová. Místnost v západním nároží jihovýchodního traktu (v plánu označena M05) je zaklenuta klášterní klenbou se širokými lunetovými výsečemi. Klenební hrany a patky klenby zdůrazňují štukové lišty v podobě vavřínových listů. Ve vrcholu klenby se propojují v motivu polygonu s projmutými stranami. V centrálním poli je motiv hvězdice ukončené střapci. |
Technika štuku |
---|
vytlačovaný štuk |
Povrchové úpravy |
---|
monochromie (stávající stav) |
Původnost |
---|
Původní stav s druhotnými zásahy |
Historické zásahy / opravy |
---|
Opravy štukové výzdoby byly realizovány opakovaně. Doloženy jsou zásahy realizované v roce 1921 a znovu na počátku 50. let 20. století. |
Současná plánová dokumentace |
---|
Literatura |
---|
Bedřich Bernau, Album der Burgen und Schlösser im Königreiche Böhmen I, Saaz 1881, s. 105–112. Rudolf Laghammer, Die Burgen des mittleten Egertales und die Stadt Klösterle, Klösterle a. E. 1934, s. 61–64. Eva Šamánková, Architektura české renesance, Praha 1961, s. 86. Emanuel Poche, Umělecké památky Čech 2, K/O, Praha 1978, s. 60–61. Rudolf Anděl, Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku. Severní Čechy, Praha 1984, s. 199–201. August Sedláček, Hrady, zámky a tvrze Království českého. Litoměřicko a Žatecko. XIV, Praha 2000, s. 67–69. Zdeněk Vachata, Klášterec nad Ohří. Přehled dějin města a okolí, Klášterec nad Ohří 2015. |
Prameny |
---|
Pavel Vlček – Olga Novosadová, Klášterec nad Ohří, zámek. Stavebně historický průzkum, SÚRPMO Praha 1988. Uloženo na NPÚ ÚOP v Ústí nad Labem. |
Zámek Klášterec nad Ohří obsahuje tato díla: